Регенеративното, или наричано още консервационно земеделие, използва по-систематичен и цялостен подход към земята, която се обработва, и прилага в обработката принципи, осигуряващи повишена продуктивност и биоразнообразие в дългосрочен план. В основата му стои доброто състояние и функциониране на почвите. Доброто състояние на почвата зависи от органичната материя, която включва всякаква жива материя като корени на растения, червеи, микроби.
Вие сте тук
Борисов обсъди мигрантската криза с Меркел, Орбан и Вучич
![](https://www.europe.bg/sites/default/files/articles/novini/2016/09/09/boiko_borisov.jpeg)
Министър-председателят Бойко Борисов проведе телефонни разговори с канцлера на Федерална република Германия Ангела Меркел, с унгарския премиер Виктор Орбан и със сръбския министър-председател Александър Вучич, съобщи пресслужбата на кабинета.
Премиерът Борисов и Ангела Меркел обсъдиха подготовката на срещата на държавните и правителствените ръководители на държавите-членки в Братислава на 16 септември. Основна тема на предстоящия форум ще бъде мигрантската криза в Европа и необходимостта от намиране на единно европейско решение.
ЕС и Турция трябва взаимно да решат проблемите си и всички държави солидарно да положат усилия за изпълнение на постигнатите до момента договорености и поети ангажименти, подчерта по време на разговора си с канцлера премиерът Борисов.
Във връзка със срещата на върха в Братислава премиерът Борисов и премиерът на Унгария Виктор Орбан се обединиха, че в словашката столица трябва да се проведат важни дискусии за състоянието на ЕС, на фона на излизането на Великобритания от съюза, както и все по-засилващата се миграционна вълна.
Борисов потвърди тезата си, че ще настоява за общоевропейско решение и проява на истинска солидарност между държавите в Европа за разрешаването на проблема с мигрантската вълна и адекватна защита на външните европейски граници.
По покана на министър-председателя Борисов Виктор Орбан пристига на официално посещение в България на 13 и 14 септември. Двамата премиери ще направят обход на част от преградното съоръжение на българско-турската граница.
Мигрантската криза бе основен акцент и в разговора на министър-председателя със сръбския му колега Александър Вучич. Двамата бяха единодушни, за необходимостта от увеличаване на двустранните комуникации и сътрудничество за запазване на сигурността и спокойствието на гражданите в двете държави. По време на разговора двамата обсъдиха и възможности за двустранното сътрудничество в областта на енергетиката и изграждането на интерконекторна връзка между Сърбия и България.
ОСП: Говори науката
Платени публикации
Международното общество за прецизно земеделие прие следната дефиниция за прецизно земеделие през 2019 г.: „Прецизно земеделие е управленска стратегия, която събира, обработва и анализира времеви, пространствени и индивидуални данни и ги съчетава с друга информация в подкрепа на управленски решения въз основа на изчисления на възможните промени. Резултатите са повишени ефикасност в употребата на ресурси, качество, продуктивност, доходност и устойчивост на селскостопанската продукция.“
Формите на трудова заетост в сектор селско стопанство са три: самонаети (фермерите), наети (наемните работници) и семейна работна ръка. Тази заетост често се определя от анализаторите като непълна, допълнителна и неформална. Според данните на Агростатистиката в българското селско стопанство преобладава дела на самонаетите и семейните работници, а наетите са около 10% от всички работещи в земеделието.
Интелигентните системи промениха изцяло традиционните методи на животновъдството като практика. Продуктивното и конкурентно животновъдство използва модерни технологии от рода на модели за машинно самообучение. Модерните технологии позволяват набиране на големи обеми от животновъдни данни, които могат да се използват за ежедневни морфологични, физиологични, фенологични и други свързани измервания.
Селското стопанство е най-голямата индустрия в света и има много значимо въздействие върху околната среда. Много от неговите дейности причиняват замърсяване и деградация на почвите, водите и въздуха. То обаче може да играе и положителна роля, например чрез улавянето на парникови газове в почви и култури или намаляването на риска от наводнения, когато се прилагат определени земеделски практики. С разширяване на обхвата на тези практики въздействието се подобрява, но остава още много път, който трябва да се извърви.
В подкаст "Какво прави науката за фермера?" можете да намерите информация по ключови теми в модерното селско стопанство, свързани с глобалните тенденции на развитие, политиката на ЕС в областта на земеделието и животновъдството и научните постижения, които променят облика на фермерската професия и на селските райони.