Регенеративното, или наричано още консервационно земеделие, използва по-систематичен и цялостен подход към земята, която се обработва, и прилага в обработката принципи, осигуряващи повишена продуктивност и биоразнообразие в дългосрочен план. В основата му стои доброто състояние и функциониране на почвите. Доброто състояние на почвата зависи от органичната материя, която включва всякаква жива материя като корени на растения, червеи, микроби.
Вие сте тук
50 евродепутати от почти всички държави членки се подписаха под въпрос на евродепутатите на ДПС до Европейската комисия
![](https://www.europe.bg/sites/default/files/articles/novini/2015/02/12/ilhan_kyuchuk.jpg)
Дебатът за езиковото разнообразие по време на предизборна кампания у нас набира скорост в Брюксел. Това накара 50 евродепутати, от всички системни партии в Европейския парламент, да поискат от зам.председателя на ЕК Франс Тимерманс да се вземат конкретни мерки и да се насърчи използването на майчин език. Както вече евродепутатът от ДПС Илхан Кючюк обяви миналата седмица - в българското изборно законодателство съществува логическо и правно противоречие между следните текстове:
Чл. 351, ал.2 от Изборния кодекс на Република България "Право да бъдат избирани за членове на Европейския парламент от Република България имат и всички граждани на държава - членка на Европейския съюз, които са навършили 21 години към изборния ден включително..." и чл.181, ал.2 от същия Кодекс "Предизборната кампания се води на български език".
Това юридическо и логическо противоречие прави невъзможно реализирането на замисъла на чл. 351, ал.2 от Изборния кодекс на Република България.
През последните години на редица български политици бяха наложени тежки административни наказания заради факта, че редом с официалния български език са използвали и няколко изречения на майчиния си език. Тази практика е в грубо нарушение на чл. 10 от Европейската конвенция за правата на човека и основните свободи (ЕКПЧОС), както и членовете 11 и 22 от Хартата на основните права на Европейския съюз (ХОПЕС). Това са международни актове, които България е ратифицирала. Съгласно разпоредбата на чл.5 ал.4 от Конституцията на Република България - "Международните договори, ратифицирани по конституционен ред, обнародвани и влезли в сила за Република България, са част от вътрешното право на страната. Те имат предимство пред тези норми на вътрешното законодателство, които им противоречат." Има нарушение и спрямо чл. 9 от Рамковата конвенция за защита на националните малцинства (РКЗНМ).
С други думи, ако хипотетично приемем, че Жан-Клод Юнкер или Мартин Шулц оглавят листа за европейски избори в България, те нямат право да водят кампания на друг език освен български или в противен случай ще бъдат глобени. Това противоречие накара евродепутатите от АЛДЕ/ДПС Филиз Хюсменова, Илхан Кючюк, Искра Михайлова и Неджми Али да повдигнат този въпрос пред своите колеги и да намерят голяма подкрепа сред тях. В резултат, следните писмени въпроси бяха зададени до Европейската комисия:
- Противоречието на тези разпоредби на вътрешното право не ограничава ли изконното право на всеки един човек да се изразява и да се информира?
- Какви стъпки ще предприеме ЕК, за да насърчи използването на езици различни от официалния по време на предизборни кампании в Република България?
- Рискуват ли и европейските лидери да бъдат глобявани, когато по време на предизборни кампании в България използват езици различни от официалния български?
ОСП: Говори науката
Платени публикации
Международното общество за прецизно земеделие прие следната дефиниция за прецизно земеделие през 2019 г.: „Прецизно земеделие е управленска стратегия, която събира, обработва и анализира времеви, пространствени и индивидуални данни и ги съчетава с друга информация в подкрепа на управленски решения въз основа на изчисления на възможните промени. Резултатите са повишени ефикасност в употребата на ресурси, качество, продуктивност, доходност и устойчивост на селскостопанската продукция.“
Формите на трудова заетост в сектор селско стопанство са три: самонаети (фермерите), наети (наемните работници) и семейна работна ръка. Тази заетост често се определя от анализаторите като непълна, допълнителна и неформална. Според данните на Агростатистиката в българското селско стопанство преобладава дела на самонаетите и семейните работници, а наетите са около 10% от всички работещи в земеделието.
Интелигентните системи промениха изцяло традиционните методи на животновъдството като практика. Продуктивното и конкурентно животновъдство използва модерни технологии от рода на модели за машинно самообучение. Модерните технологии позволяват набиране на големи обеми от животновъдни данни, които могат да се използват за ежедневни морфологични, физиологични, фенологични и други свързани измервания.
Селското стопанство е най-голямата индустрия в света и има много значимо въздействие върху околната среда. Много от неговите дейности причиняват замърсяване и деградация на почвите, водите и въздуха. То обаче може да играе и положителна роля, например чрез улавянето на парникови газове в почви и култури или намаляването на риска от наводнения, когато се прилагат определени земеделски практики. С разширяване на обхвата на тези практики въздействието се подобрява, но остава още много път, който трябва да се извърви.
В подкаст "Какво прави науката за фермера?" можете да намерите информация по ключови теми в модерното селско стопанство, свързани с глобалните тенденции на развитие, политиката на ЕС в областта на земеделието и животновъдството и научните постижения, които променят облика на фермерската професия и на селските райони.